«Відкрита наука та інновації»: Матеріали Щорічної конференції
Головний організатор: ДНТБ України Сайт конференції — https://conference.dntb.gov.ua ISSN 3083-7243
РОЛЬ URIS У ПРОСУВАННІ ВІДКРИТОЇ НАУКИ ТА ПОКРАЩЕННІ ДОСЛІДНИЦЬКОГО ЛАНДШАФТУ УКРАЇНИ
Розглядається, як національна електронна інформаційна система дослідницької інформації України (URIS) допомагає просувати відкриту науку та підвищувати популярність досліджень, що проводяться в країні та її установах. Система розроблена на основі ключових принципів відкритої науки, таких як прозорість, доступність та сумісність. Ми досліджуємо, як URIS поєднується з такими інструментами, як репозитарії відкритого доступу та постійні ідентифікатори, такі як ORCID та DOI. Замість порівняння різних країн, ми зосереджуємося на українському випадку, щоб побачити, як централізовано керована, але гнучка система може підтримувати тривалі зміни та заохочувати ширше впровадження відкритої науки в установах.
ВІДКРИТИЙ РЕПОЗИТАРІЙ ДАНИХ DATAVERSEUA: ПРАКТИЧНИЙ ДОСВІД
Розглянуто проєкт створення Репозитарію DataverseUA, який функціонує в робочому режимі з 2024 року та надає послуги дослідникам установ Національної академії наук України. Для забезпечення відповідності принципам FAIR реалізовано інтеграцію із зовнішніми сервісами та налаштовано механізми інтероперабельності. Триває подальший розвиток функціональних можливостей платформи для користувачів. У статті представлено поточний стан, основні виклики та перспективи розвитку репозитарію DataverseUA.
FAIR дані, відкрита наука, репозитарій відкритих даних, відкрита дослідницька інфраструктура.
СИСТЕМНИЙ АНАЛІЗ КЛЮЧОВИХ ПРОБЛЕМ ТА ВИКЛИКІВ В УКРАЇНІ ЩОДО РОЗРОБКИ ПОЛІТИКИ УПРАВЛІННЯ ВІДКРИТИМИ ДОСЛІДНИЦЬКИМИ ДАНИМИ НА ОСНОВІ ПРИНЦИПІВ FAIR
Сьогодні значна кількість дослідницьких даних, як правило, залишається поза межами наукових статей, монографій, препринтів і, по суті, вилучається з наукового обігу. Тому існує потреба у створенні та розвитку спеціалізованих інформаційних систем і платформ для публікації та управління відкритими науковими даними. Перш за все, мова йде про принципи FAIR, тобто про забезпечення наступних вимог до відкритих дослідницьких даних: 1) їх збереження, 2) їх доступність, 3) їх сумісність з аналогічними результатами та 4) можливість їх повторного використання в наукових дослідженнях іншими вченими. У розвинених країнах принципи FAIR глибоко інтегровані в політику наукової діяльності. Для України на шляху до інтеграції в міжнародну сферу досліджень і розробок існує потреба в більш активній адаптації міжнародного досвіду політики управління відкритими науковими даними. Метою статті є проведення системного аналізу ключових проблем і викликів в Україні, які виникають під час розробки та впровадження політики відкритого доступу та принципів FAIR у сфері відкритих наукових даних. Розглянуто систему обмежень у сферах організаційно-управлінської та нормативно-правової політики. Розроблено набір альтернатив для реалізації регуляторної та освітньої політики. Критеріями ефективності наведених альтернатив можуть бути кількість відкритих наукових даних у створеному державному репозитарії, зростання кількості наукових статей, міжнародних патентів і ліцензій українських учених, зростання кількості міжнародних грантів тощо.
відкриті дослідницькі і дані; принципи FAIR; відкритий доступ; репозитарії , наукова інфраструктура; інтероперабельність.
ІНСТРУМЕНТИ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ В НАУКОВИХ ВІДКРИТТЯХ — ТРАНСФОРМУВАННЯ ДОСЛІДНИЦЬКИХ ПАРАДИГМ
Штучний інтелект (ШІ) дедалі більше трансформує ландшафт наукових досліджень, надаючи передові інструменти та підходи, що покращують генерування гіпотез, аналіз даних та експериментальне моделювання. Незважаючи на постійні занепокоєння щодо ширшого впливу ШІ на суспільство, його застосування в науці пропонує відчутні переваги, дозволяючи дослідникам виявляти закономірності у великих та складних наборах даних, які важко розпізнати людині, формулювати нові гіпотези на основі існуючих досліджень та проводити моделювання, що прискорює тестування та перевірку ідей. Це дослідження представляє систематичний огляд наукової літератури та документації щодо інструментів ШІ, що використовуються в дослідженнях, спираючись на дані Scopus, Web of Science та Semantic Scholar, а також практичні приклади застосування систем ШІ в різних наукових галузях. Проаналізовані інструменти включають ChatGPT, GPT-4 та Claude; Elicit; Scite.ai; ResearchRabbit; та платформи машинного навчання, включаючи Scikit-learn, TensorFlow та PyTorch. Методи дослідження включають систематичний огляд літератури для виявлення тенденцій, порівняльний аналіз інструментів з точки зору функціональності та застосовності, а також вивчення практичних випадків використання ШІ для генерації гіпотез, аналізу даних та моделювання. Результати показують, що ШІ суттєво сприяє п’яти ключовим напрямкам: (1) генерації ідей та формулюванню гіпотез за допомогою аналізу літератури та цитувань; (2) виявленню закономірностей та кореляцій у великих наборах даних; (3) автоматизації огляду літератури та візуалізації наукових мереж; (4) симуляціям та генеративному моделюванню на основі ШІ для прогнозування результатів та дослідження нових експериментів; та (5) перевірці логічної узгодженості гіпотез з існуючими даними та теоретичними основами. Хоча ШІ принципово не переосмислює науковий метод, він значно підвищує ефективність досліджень, розширює сферу наукового дослідження та відкриває нові шляхи для відкриттів, які раніше були недоступні. Швидка еволюція інструментів ШІ створює динамічне середовище для їх інтеграції в наукову практику, що вимагає постійної оцінки їхніх можливостей, обмежень та етичних наслідків.
ПРО АВТОМАТИЗОВАНУ ГЕНЕРАЦІЮ МЕТАДАНИХ ДЛЯ ПРЕПРИНТІВ ТА ДОСЛІДНИЦЬКИХ СТАТЕЙ
Великі мовні моделі (LLM) здатні високоякісно витягувати ключові описові компоненти (метадані) з тексту наукової роботи, включаючи її назву, авторів, афіліацію авторів, дату публікації, ключові слова та анотацію. Відсутні компоненти генеруються з тексту, якщо це можливо. Визначається мова статті, та отримують двомовні метадані з перекладом англійською та українською мовами, де це необхідно. За допомогою LLM GPT-4o mini розроблено спеціалізований веб-сервіс для автоматичного видобутку метаданих з дослідницьких текстів. Він обробляє PDF-документи та генерує метадані в міжнародному форматі Dublin Core. Веб-сервіс автоматизує та спрощує процес подання публікацій до Архіву препринтів Національної академії наук (НАН) України. Такий самий підхід та інструмент можуть використовуватися репозитаріями дослідницьких текстів для швидкого імпорту електронних бібліотек та інституційних колекцій, які не містять метаданих у належному вигляді. Його також можна рекомендувати для автоматизації подання до журналів.
відкрита наука, метадані, відкритий доступ, електронні бібліотеки, препринти, дослідницькі тексти, вилучення ознак, моделі великих мов, LLM.
ВІДКРИТІ ДАНІ ЯК МЕХАНІЗМ ПРОФЕСІЙНОЇ РЕІНТЕГРАЦІЇ ВЕТЕРАНІВ: КОНЦЕПТУАЛІЗАЦІЯ МОДЕЛІ ТРАНСФЕРУ ТЕХНОЛОГІЧНОГО ДОСВІДУ В АГРОСЕКТОР
Пропонується концептуальна основа для професійної реінтеграції ветеранів шляхом передачі їхніх технологічних навичок сільськогосподарському сектору, використовуючи відкриті дані як ключовий інструмент. Дослідження розглядає проблему зв’язку ветеранів з цінним досвідом (у сфері безпілотних літальних апаратів (БПЛА), аналізу даних тощо) з технологічними потребами агробізнесу України. Замість того, щоб розглядати реінтеграцію як суто соціальне питання, це дослідження розглядає її як стратегічну передачу досвіду. Запропонована основа складається з трьох основних компонентів. По-перше, метод «перекладу» військового досвіду на чіткі, застосовні цивільні навички. По-друге, система, яка використовуватиме відкриті дані (про землю, погоду та ринки) для динамічного визначення того, де конкретні технології найбільше потрібні в сільському господарстві. По-третє, механізм для зіставлення перевірених навичок ветеранів з цими визначеними потребами, пропонуючи конкретні кар’єрні шляхи. Основним внеском дослідження є новий підхід, який розглядає реінтеграцію ветеранів не як витрати, а як стратегічні інвестиції в людський капітал для економічного зростання. Це забезпечує практичну основу для розробки політики, що підтримує як ветеранів, так і модернізацію сільського господарства.
реінтеграція ветеранів, сільське господарство, відкриті дані.
КЛАСТЕРИ ЯК ІНСТРУМЕНТ ЦИФРОВОЇ ТРАНСФОРМАЦІЇ ТА ІННОВАЦІЙНОГО РОЗВИТКУ ЕКОНОМІКИ УКРАЇНИ
У тезах розглянуто кластери як інструмент цифрової трансформації та інноваційного розвитку економіки України. На основі системно-структурного, аналітичного та порівняльного аналізу національних стратегічних документів (Стратегії розвитку сфери інноваційної діяльності до 2030 року, Стратегії відновлення, сталого розвитку та цифрової трансформації МСП до 2027 року, Стратегії цифрового розвитку інноваційної діяльності до 2030 року) оцінено роль кластерів у державній політиці. Виявлено розрив між стратегічними намірами та практичною реалізацією: відсутність єдиного координаційного механізму, дублювання функцій між органами влади, переважання декларативних формулювань без кількісних індикаторів, невизначеність джерел фінансування та слабкий регіональний вимір. Запропоновано рекомендації щодо створення міжвідомчого координаційного центру, ухвалення Концепції кластерного розвитку, підготовки єдиної дорожньої карти, уніфікації моніторингу та залучення фінансування ЄС і державно-приватного партнерства.
кластери, кластерна політика, цифрова трансформація, інноваційний розвиток, державна стратегія, мале і середнє підприємництво, інноваційна екосистема, євро­інтеграція.
МЕНЕДЖМЕНТ ІННОВАЦІЙ ЯК ЧИННИК РОЗВИТКУ ІННОВАЦІЙНОГО ПІДПРИЄМНИЦТВА
Сучасна економіка характеризується швидким технологічним розвитком, глобалізацією ринків та зростаючою конкуренцією, що зумовлює необхідність постійного впровадження інновацій підприємствами. Інноваційне підприємництво, як форма економічної діяльності, орієнтована на створення та комерціалізацію нових продуктів, послуг та технологій, стало вирішальним інструментом для забезпечення конкурентоспроможності та сталого розвитку компаній. У цьому контексті управління інноваціями відіграє ключову роль у визначенні ефективності процесу розвитку інновацій на підприємствах. Управління інноваціями охоплює стратегічне планування, організацію, мотивацію та контроль інноваційних процесів, дозволяючи компаніям систематично підходити до генерації, оцінки та впровадження нових ідей. Ефективне управління інноваціями допомагає мінімізувати ризики, пов’язані з інноваціями, оптимізувати використання ресурсів та прискорити комерціалізацію технологічних та продуктових інновацій. Застосування сучасних методів управління інноваціями, таких як гнучке управління, відкриті інновації та інноваційні екосистеми, забезпечує гнучкість та адаптивність підприємств до змін у зовнішньому середовищі. У цьому звіті розглядаються основні аспекти управління інноваціями в контексті розвитку інноваційного підприємництва, включаючи стратегічне планування інновацій, формування організаційної культури, що сприяє інноваціям, та використання фінансових та нефінансових механізмів для стимулювання інноваційної активності. Особлива увага приділяється аналізу взаємозв’язку між ефективністю управління інноваціями та успіхом інноваційних підприємств, що проілюстровано на прикладі сучасних стартапів та технологічних компаній. Таким чином, управління інноваціями є не лише організаційним інструментом, а й стратегічним фактором розвитку інноваційного підприємництва. Воно забезпечує довгострокову конкурентну перевагу, підвищує продуктивність та сприяє сталому зростанню підприємств у сучасному динамічному економічному середовищі. У дослідженні підкреслюється, що компанії, здатні ефективно управляти інноваціями, мають кращі можливості для реагування на ринкові виклики, використання нових можливостей та досягнення довгострокового успіху в конкурентній світовій економіці.
управління інноваціями, інноваційне підприємництво, стратегічне планування, інноваційні процеси, стартапи.
ІННОВАЦІЙНИЙ ПОТЕНЦІАЛ ФІНАНСОВИХ РИНКІВ: ВІД ЦИФРОВИХ ВАЛЮТ ДО ТОКЕНІЗАЦІЇ АКТИВІВ
Швидкий розвиток цифрових технологій змінює фінансові ринки. Новітні інструменти, такі як цифрові валюти та токенізація активів, пропонують нові способи підвищення ефективності ринків капіталу, залучення інвестицій та підтримки загального економічного зростання. Цифрові валюти, включаючи криптовалюти та державні цифрові гроші, дозволяють здійснювати транзакції без посередників, що підвищує прозорість, прискорює час обробки та знижує витрати. Тим часом токенізація активів дозволяє представити матеріальні активи, такі як нерухомість, цінні папери чи інтелектуальна власність, у вигляді цифрових токенів, які можна купувати, продавати або обмінювати на спеціалізованих платформах, тим самим збільшуючи ліквідність та розширюючи інвестиційні можливості. Незважаючи на ці переваги, залишається кілька проблем, включаючи правові та регуляторні питання, проблеми кібербезпеки та ризик маніпуляцій ринком. Щоб повною мірою реалізувати переваги цих інновацій, вкрай важливо впровадити ефективні механізми нагляду, сприяти фінансовій грамотності та забезпечувати захист інвесторів. Це дослідження розглядає можливості та проблеми, пов’язані з цифровими фінансовими інструментами в Україні, та розглядає їхню потенційну роль в інтеграції національної економіки у світові фінансові системи.
СТАВЛЕННЯ УКРАЇНСЬКИХ ВЧЕНИХ ДО ПУБЛІКАЦІЇ ВІДКРИТИХ ДАНИХ, ПАТЕНТУВАННЯ ТА АВТОРСЬКИХ ПРАВ
Аналізується ставлення українських науковців до публікації відкритих даних, патентування та реєстрації авторських прав шляхом опитування шести респондентів за досвідом роботи: двох молодих (<5 років), двох із середнім досвідом роботи (~10 років) та двох досвідчених (~20 років). Молодші науковці підтримують відкриті дані для верифікації, але відзначають ризики зловживання; досвідчені наголошують на комерціалізації. Патентування стикається зі скептицизмом через слабке правозастосування в Україні; авторське право допомагає у вирішенні суперечок. Результати дослідження відповідають еволюції інтелектуальної власності в Україні в умовах цифрового зростання та війни, закликаючи до збалансованої відкритої науки із захистом цінностей. Результати підкреслюють роль відкритих даних у довірі та інноваціях, а також коригування політики для досліджень штучного інтелекту та даних.
відкриті дані, комерціалізація досліджень, інтелектуальна власність, відкрита наука, українські науковці.
ДОСВІД ВПРОВАДЖЕННЯ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ В БІБЛІОТЕЦІ УНІВЕРСИТЕТУ ШЕФФІЛДА
У цьому дослідженні розглядається впровадження технологій штучного інтелекту (ШІ) в бібліотеці Шеффілдського університету в контексті розвитку вітчизняних бібліотечних практик. На основі аналізу практики міжнародної співпраці між Київським політехнічним інститутом імені Ігоря Сікорського та Шеффілдським університетом у рамках проекту «Ініціативи єдності» досліджуються організаційні та технологічні аспекти інтеграції технологій ШІ в академічні бібліотечні середовища. Методологія дослідження включала аналіз стратегічних документів, спостереження учасників під час онлайн-семінарів, консультації зі спеціалістами Шеффілдської бібліотеки, порівняльний аналіз британських та українських бібліотечних практик та фокус-групові дискусії під час круглого столу для бібліотекарів. Бібліотека Шеффілдського університету розробила комплексну концепцію впровадження ШІ, засновану на визнанні значного потенціалу генеративного ШІ для покращення досліджень, викладання та навчання. Ключові аспекти впровадження включають системний підхід, міжвідомчу координацію, акцент на етичних принципах та постійний розвиток компетенцій персоналу. Організаційна модель передбачає створення спільноти прихильників ШІ та залучення інституційних команд підтримки. Практичне впровадження охоплює широкий спектр технологічних рішень, включаючи Google Gemini, Web of Science Smart Search, платформу Synthesia та розробку помічника з каталогізації для системи Alma. Досвід міжнародної співпраці призвів до організації круглого столу «Штучний інтелект для ефективності та розвитку» в бібліотеці КПІ за участю 8 доповідачів та 56 учасників. Стратегічні рішення включали систематичні заходи з розвитку ШІ-грамотності, поступове впровадження інструментів ШІ та включення розвитку технологій ШІ до Стратегії розвитку бібліотеки КПІ на 2026-2030 роки. Тематичне дослідження Бібліотеки Шеффілдського університету демонструє успішну модель стратегічного впровадження технологій ШІ в академічному середовищі, підкреслюючи важливість обміну передовим досвідом для розвитку бібліотечних послуг та впровадження інноваційних технологій у вітчизняних університетських бібліотеках.
штучний інтелект, цифрові технології, міжнародна співпраця, академічна бібліотека, Університет Шеффілда, КПІ імені Ігоря Сікорського.
ШТУЧНИЙ ІНТЕЛЕКТ У НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕННЯХ: ПРОБЛЕМИ ЕТИЧНОГО ВИКОРИСТАННЯ ТА АКАДЕМІЧНОЇ ДОБРОЧЕСНОСТІ
Розглянуто етичні проблеми та питання академічної доброчесності, що виникають у зв’язку з використанням ШІ в наукових дослідженнях. Проаналізовано міжнародну редакційну політику щодо використання ШІ. Зазначено, що ШІ слід розглядати як складний дослідницький інструмент, а не як автора. Наголошується на необхідності встановлення єдиних, прозорих етичних стандартів використання ШІ в академічній спільноті. Запропоновано модель академічної доброчесності — критичний діалог зі ШІ щодо власної роботи як дослідника, а не копіювання чи відтворення матеріалів, створених ШІ.
штучний інтелект; академічна доброчесність; етика наукових досліджень.
ОСОБЛИВОСТІ ЗАСТОСУВАННЯ ЛІЦЕНЗІЙ CREATIVE COMMONS ДЛЯ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ВІДКРИТОГО ДОСТУПУ ДО НАУКОВИХ ПУБЛІКАЦІЙ
У статті аналізується використання ліцензій Creative Commons для забезпечення відкритого доступу до наукових публікацій. Основна увага приділяється порівняльному аналізу шести базових ліцензій, зокрема CC BY 4.0 як найбільш універсальної версії, що забезпечує баланс між відкритістю та збереженням авторських прав. Розглянуто правову природу CC BY 4.0 як декларації про відмову від прав, а також її обмежене застосування в українському контексті. Пропонується запровадити CC BY 4.0 як стандартну ліцензію для Національного репозитарію дослідницьких даних України.
відкритий доступ; ліцензії Creative Commons; CC BY 4.0; авторське право; інтелек­туальна власність; Національний репозитарій дослідницьких даних України.
ШТУЧНИЙ ІНТЕЛЕКТ У ПІДТРИМЦІ АКАДЕМІЧНОГО ПИСЬМА В ПСИХОЛОГІЇ: МОЖЛИВОСТІ ДЛЯ ДОСЛІДНИКІВ, ЯКІ НЕ Є НОСІЯМИ АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ
Для українських дослідників у галузі психології публікація в міжнародних англомовних журналах є критично важливою вимогою для інтеграції в Європейський дослідницький простір та відповідності принципам відкритої науки. Досліджено роль інструментів ШІ, зокрема ChatGPT, Grammarly та DeepL, у подоланні цих бар’єрів та підтримці українських дослідників. Методологічною основою цієї роботи є тематичний аналіз літератури (2023–2024), що досліджує переваги, ризики та етичні міркування інтеграції штучного інтелекту в академічне письмо, у поєднанні з аналітичним оглядом політики журналів та структур відкритої науки.
штучний інтелект; академічне письмо; психологія; відкрита наука.
ЕЛІТНІ МЕРЕЖІ ТА ФОРМУВАННЯ ВІДКРИТИХ ІННОВАЦІЙ В УКРАЇНІ: ПЕРЕОСМИСЛЕННЯ ІНСТИТУЦІЙНИХ ЗМІН У ВІЙСЬКОВИЙ ЧАС
Досліджено роль мереж еліт у формуванні впровадження та управління відкритими інноваціями (ВІ) в Україні під час війни. Використовуючи якісні інтерв’ю з урядовою, академічною та бізнес-елітою, це дослідження досліджує, як глобальні моделі перетворюються на контекстуально-специфічні практики, опосередковуючи інституційні зміни, реформу політики та міжсекторальну співпрацю. Результати дослідження підкреслюють подвійну роль еліт як посередників збереження регіональної нерівності та перепрофілювання структур радянської епохи для інноваційних цілей. Дослідження демонструє, що діяльність еліт є центральною для інноваційної стійкості України, але підкреслює необхідність інклюзивної та підзвітної політики для забезпечення рівного доступу до переваг інновацій.
відкриті інновації, мережі еліт, інноваційна стійкість, міжсекторальна співпраця, реформа політики.
ВИКОРИСТАННЯ МОРФОЛОГІЧНОГО МЕТОДУ ОЦІНКИ РЕЗУЛЬТАТИВНОСТІ НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕНЬ ЯК СУЧАСНОГО ПІДХОДУ ДО ФОРМУВАННЯ ДЕРЖАВНОГО ЗАМОВЛЕННЯ
Науковий потенціал України визнано міжнародною спільнотою як дуже значний. Вітчизняна система підготовки наукових кадрів та наукових шкіл високо оцінюється. Однак, згідно з консолідованим індексом інновацій, що базується на показниках інноваційної активності та наукоємності виробництва, Україна суттєво відстає від високорозвинених країн. Дослідження показали, що основною причиною цього є низька ефективність наукових досліджень та досить низька ефективність роботи значної кількості наукових установ. Обмежені ресурси України в умовах воєнного стану не дозволяють їй повноцінно займатися розробкою нових підходів. Однак ця тема залишається актуальною. Існує нагальна потреба в пошуку нових методів, показників та критеріїв оцінки науково-технічної діяльності, які б відображали реальний стан ефективності наукових установ.
наукова діяльність, оцінка наукових досліджень.
URIS ЯК ОСНОВА СТАЛОГО РОЗВИТКУ ВІДКРИТОЇ ДОСЛІДНИЦЬКОЇ ​​ІНФОРМАЦІЙНОЇ ІНФРАСТРУКТУРИ В УКРАЇНІ
Національна електронна система інформації про дослідження (URIS), розроблена Державною науково-технічною бібліотекою України (ДНТБ), є першою національною платформою в Україні, яка об’єднує інформацію про дослідників, установи, проекти та результати досліджень у структурований та відкритий спосіб. Побудована як національна CRIS та узгоджена з європейськими принципами відкритої науки, URIS відіграє ключову роль у збереженні та просуванні української науки під час війни. Вона забезпечує видимість досліджень, зміцнює інституційну безперервність та дозволяє інтеграцію з міжнародними інфраструктурами, такими як ORCID, OpenAIRE та DataCite. У цій статті окреслено, як URIS сприяє сталому розвитку екосистеми дослідницької інформації країни та підтримує участь України в Європейській хмарі відкритої науки (EOSC).
URIS, CRIS, екосистема дослідницької інформації.
ІННОВАЦІЙНІ КРИМІНАЛІСТИЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ У ВІДКРИТІЙ НАУКОВІЙ СИСТЕМІ УКРАЇНИ
Дослідження присвячене комплексному аналізу застосування інноваційних криміналістичних технологій у відкритій науковій системі України, з особливим акцентом на практичні інструменти та методи збору, обробки, аналізу та управління доказами. Сучасна криміналістика вимагає інтеграції класичних методів з цифровими платформами, автоматизованими системами обробки даних та аналітичними інструментами на основі штучного інтелекту, що підвищує точність, швидкість та надійність експертних висновків. У контексті розвитку відкритої науки та інтеграції України до Європейського дослідницького простору зростає потреба у впровадженні прозорих та відтворюваних процесів збору та обробки даних, що відповідають міжнародним стандартам FAIR. На основі українських практичних випадків з національних та регіональних криміналістичних лабораторій було продемонстровано ефективність цих технологій для правоохоронних органів та судових установ. Використання централізованих цифрових сховищ, систем відстеження ланцюга зберігання та постійних експертних ідентифікаторів забезпечує підвищену доказову цінність матеріалів та сприяє міжвідомчій координації. Крім того, застосування штучного інтелекту в криміналістиці сприяє автоматичному виявленню аномалій у цифрових доказах, реконструкції місць злочинів та оптимізації аналітичних процесів, одночасно знижуючи ризик людської помилки. Рекомендації дослідження стосуються впровадження безпечних цифрових репозитаріїв, дотримання стандартів FAIR, розвитку міждисциплінарної співпраці між судово-медичними експертами, ІТ-фахівцями та юридичною спільнотою, а також етичного використання інноваційних технологій у судово-медичних процесах. Результати підтверджують, що інноваційні судово-медичні технології не лише підвищують ефективність розслідувань та прозорість досліджень, але й зміцнюють дослідницьку інфраструктуру України, підтримують гармонізацію судово-медичної практики з міжнародними стандартами та сприяють інтеграції української науки у світову наукову спільноту.
судова експертиза, відкрита наука, інновації, цифрові докази, штучний інтелект, дослідницька інфраструктура, FAIR.
РОЛЬ АКАДЕМІЧНОЇ ДОБРЕСНОСТІ У ПІДВИЩЕННІ ЯКОСТІ ДОСЛІДЖЕНЬ
Академічна доброчесність є фундаментальною для якості дослідження, забезпечуючи надійність, відтворюваність і довіру громадськості. Досліджується, як принципи чесності, прозорості та етичної поведінки безпосередньо формують надійні наукові результати. Чесність не тільки гарантує методологічну точність, але й посилює накопичення знань завдяки точному звітуванню, чесному визнанню внесків і всебічній взаємодії. Інтеграція цифрових технологій і штучного інтелекту створює як виклики, так і можливості. Хоча інструменти штучного інтелекту викликають питання щодо авторства та оригінальності, вони також дозволяють розширене виявлення плагіату та перевірку даних, підтримуючи вищі стандарти цілісності. Ці розробки вимагають перегляду рамок, які стосуються сучасних дослідницьких середовищ. Освіта залишається вирішальною для виховання культури доброчесності. Підходи, що ґрунтуються на фактичних даних, такі як навчання на основі досвіду та аналіз конкретних випадків, сприяють глибшому розумінню та прийняттю етичних рішень поза межами комплаєнсу. Зрештою, підвищення якості досліджень вимагає безперервної доброчесної освіти, сильної інституційної політики та міжнародної співпраці для забезпечення надійної та ефективної науки.
академічна доброчесність, якість дослідження, ШІ в дослідженнях, етика.
НА ШЛЯХУ ЕКОСИСТЕМИ ЦИФРОВИХ ДОСЛІДЖЕНЬ В УКРАЇНІ: МОДЕЛІ ІНФРАСТРУКТУРИ ВІДКРИТОЇ НАУКИ, КЕРОВАНІ ГРОМАДІ
Відкрита наука (ВН) змінює спосіб, у який дослідники створюють та діляться знаннями, сприяючи прозорості та співпраці. З огляду на виклики воєнного часу, з якими стикається Україна, та майбутнє післявоєнне відновлення, ВН є не лише стратегічною метою, а й шансом перебудувати свою дослідницьку систему на більш відкритих та партисипативних засадах. У статті розглядається, як перехід від інституційно-орієнтованих до громадсько-орієнтованих принципів може сприяти цій трансформації. Вона зосереджена на підході «Публікація-Рецензування-Кураторство» (PRC), який поєднує всі етапи наукової комунікації через відкритий доступ до рукописів, рецензій та інших матеріалів. Спираючись на нещодавні політичні рамки COAR, ЮНЕСКО та Національного плану ВН в Україні, а також на дослідження та приклади, такі як Octopus, Lifecycle Journal та Peer Community In (PCI), у статті визначено пріоритети для розвитку ВН в Україні. До них належать розробка сумісних цифрових платформ, зміцнення дослідницьких спільнот та використання штучного інтелекту та багатомовних інструментів для розширення участі. Запропоноване бачення окреслює розподілену, але цілісну екосистему цифрових досліджень, яка підвищує наукову стійкість України та інтеграцію її в глобальний ландшафт ВН як активного співтворця.
Відкрита наука, наукова комунікація, Україна.
ДЕРЖАВНА НАУКОВО-ТЕХНІЧНА БІБЛІОТЕКА УКРАЇНИ В ЕКОСИСТЕМІ ВІДКРИТОЇ НАУКИ
Рух відкритого доступу та відкритої науки трансформує світовий дослідницький ландшафт, сприяючи відкритості та прозорості наукових процесів. Для України приєднання до цього руху є особливо важливим у контексті інтеграції до Європейського дослідницького простору та післявоєнної відбудови. У статті аналізується роль Державної науково-технічної бібліотеки України як ключового гравця у розбудові національної екосистеми відкритої науки, її внесок у формування політики та культури відкритої науки, виклики та перспективи розвитку. Дослідження базується на аналізі міжнародних та національних документів, статистичних даних та практичного досвіду ДНТБ України. Результати показують, що, незважаючи на прогрес (136 репозиторіїв, понад 90% журналів відкритого доступу), залишаються значні проблеми у впровадженні принципів FAIR, управлінні дослідницькими даними та сприянні розвитку культури відкритої науки серед дослідників.
АВТОРСЬКЕ ПРАВО В УМОВАХ ВІДКРИТОЇ НАУКИ
Розглядаються нові виклики та можливості авторського права в епоху відкритої науки, необхідність балансування відкритого доступу до наукових знань із захистом прав інтелектуальної власності авторів. Проанеалізовано сучасні моделі ліцензування, такі як ліцензії Creative Commons, та їхня роль у забезпеченні гнучкості авторського права, водночас надаючи належну повагу авторській роботі. Особлива увага приділяється зростаючій тенденції публікації монографій у відкритому доступі та її наслідкам для видавців, авторів та читачів. Розглядається зростаюча важливість повторного використання даних та трансформація систем авторського права для врахування цих змін. Розглянуто найкращі практики депонування результатів досліджень, включаючи стандарти метаданих та інтеграцію з глобальними репозитаріями. Крім того, досліджуються передові технічні рішення, такі як цифрові водяні знаки та блокчейн для захисту авторських прав у середовищах відкритої науки. Результати дослідження підкреслюють критичну потребу в інноваційних правових та технологічних підходах, які підтримують як відкритість, так і авторські права, сприяючи сталому науковому прогресу.
авторське право, відкрита наука, ліцензії Creative Commons.
ІННОВАЦІЙНА ЕКОСИСТЕМА В АГРАРНОМУ СЕКТОРІ: ВПРОВАДЖЕННЯ МОДЕЛІ SCIENCE.CITY ТА МОЖЛИВОСТІ ПРОГРАМИ «ГОРИЗОНТ ЄВРОПА» ДЛЯ СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКИХ ПІДПРИЄМСТВ УКРАЇНИ
У статті розглядаються сучасні тенденції розвитку інновацій в українських сільськогосподарських підприємствах, зокрема механізми впровадження правового режиму Science.City у сфері сільськогосподарського виробництва. Проаналізовано можливості участі сільськогосподарських підприємств у європейських програмах Horizon Europe та COST, що спрямовані на підтримку інновацій, цифрових технологій та сталого сільського господарства. Визначено основні проблеми та перспективи формування екосистеми сільськогосподарських інновацій в Україні.
сільськогосподарські підприємства, Україна.
ТРАНСФОРМАЦІЯ НАУКОВОЇ КОМУНІКАЦІЇ ПІД ВПЛИВОМ ВІДКРИТОЇ НАУКИ: ОВЕРЛЕЙНІ ЖУРНАЛИ ЯК ІННОВАЦІЙНА МОДЕЛЬ ПУБЛІКАЦІЇ
Розвиток цифрових технологій та практик відкритої науки трансформує моделі наукових публікацій. Журнали-оверлеї представляють собою інноваційний підхід, який функціонує на основі існуючих відкритих репозитаріїв, здійснюючи рецензування та редакційний відбір без підтримки сховища контенту. Ця модель поєднує переваги відкритого доступу з традиційними функціями наукової валідації. Це дослідження аналізує операційні характеристики журналів-оверлеїв за допомогою аналізу контенту та порівняльних методів, зосереджуючись на платформі Episciences. Усі розглянуті журнали працюють під відкритим доступом типу «діамант», не стягуючи плату ні з авторів, ні з читачів, та функціонують під управлінням академічної спільноти, а не під комерційним контролем. Цей підхід демократизує наукову комунікацію, усуваючи фінансові бар’єри, зберігаючи при цьому суворі стандарти рецензування. Делегування зберігання контенту спеціалізованим репозитаріям дозволяє журналам зосередитися на забезпеченні якості та редакційних процесах, підвищуючи ефективність та зменшуючи операційні витрати. Перспективи майбутнього розвитку включають інтеграцію технологій штучного інтелекту для автоматизації процесів, фільтрації контенту та покращення якості. Наявність безкоштовних інструментів штучного інтелекту та рішень з відкритим кодом робить цю трансформацію можливою навіть для журналів з обмеженими бюджетами. Результати досліджень показують, що оверлейні журнали є стійкою альтернативою традиційним публікаціям, представляючи собою не маргінальне явище, а життєздатну модель, здатну перетворити екосистему наукової комунікації на більш демократичну, ефективну та орієнтовану на спільноту структуру, що відповідає принципам відкритої науки.
наукові видавничі моделі, оверлейні журнали.
ЦЕНТРИ КОМПЕТЕНЦІЇ З УПРАВЛІННЯ ДОСЛІДНИЦЬКИМИ ДАНИМИ: ЄВРОПЕЙСЬКІ МОДЕЛІ ТА ДОРОЖНЯ КАРТА ДЛЯ УКРАЇНИ
Проаналізовано формування європейської системи центрів компетенцій з управління дослідницькими даними та перспективи застосування їхнього досвіду в Україні. Показано, що центри компетенцій є критичною ланкою у впровадженні принципів FAIR та інтеграції наукових та освітніх установ в екосистему EOSC, надаючи пакети послуг (консалтинг, навчання, підтримка DMP, послуги репозитаріїв та метаданих, сумісність). На прикладі ініціатив НАН України окреслено модель майбутнього Центру компетенцій (лінії підтримки інститутів та Центрів колективного користування науковим обладнанням, взаємодія з репозитарієм DataverseUA, пілотні проекти у пріоритетних сферах).
відкрита наука, центри компетенцій, управління дослідницькими даними, європейська інтеграція.
ВІДКРИТА НАУКА В РАМКОВІЙ ПРОГРАМІ НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕНЬ ТА ІННОВАЦІЙ ЄС «ГОРИЗОНТ ЄВРОПА»
Розглянуто політику відкритої науки в Європейському Союзі як ключовий елемент сучасної науки та інновацій. Така стратегія спрямована на підвищення прозорості, ефективності та впливу наукових досліджень на громадянське суспільство. У рамках рамкових програм ЄС «Горизонт 2020» та «Горизонт Європа» можна дослідити політику відкритості науки, яка набула статусу обов’язкової вимоги для всіх одержувачів грантів. Основні принципи цієї політики включають надання відкритого доступу до публікацій, вільний обмін науковими даними відповідно до принципів FAIR (Findable, Accessible, Interoperable, Reusable), прозорість дослідницьких процесів. Також надається підтримка відкритим європейським інфраструктурам, таким як Європейська хмара відкритої науки (EOSC). Реалізація цих принципів передбачає створення Планів управління даними (DMP), що забезпечують систематичне зберігання, стандартизацію та обмін результатами досліджень. Horizon Europe зробила наявність DMP обов’язковою для всіх проектів. Відкритий доступ до публікацій є необхідною умовою фінансування. Практична реалізація здійснюється через платформи OpenAIRE та EOSC, що об’єднують європейські репозиторії та забезпечують сумісність даних. Відкрита наука в рамках програми «Горизонт Європа» також пов’язана з інноваціями: відкритий доступ до наукових результатів стимулює залучення промислових партнерів, стартапів та малого бізнесу до дослідницького процесу. Такий підхід сприяє швидшому трансферу технологій, підвищенню конкурентоспроможності європейської науки та створенню нових форм співпраці між академічним та бізнес-секторами. Таким чином, політика відкритої науки в рамках програми «Горизонт Європа» стає стратегічним інструментом розвитку інноваційної екосистеми ЄС, яка базується на відкритості, обміні знаннями та сталому розвитку наукових практик.
відкрита наука; Horizon Europe; Horizon 2020; Європейська хмара відкритої науки (EOSC); OpenAIRE; відкритий доступ; принципи FAIR; план управління даними (DMP); дослідницькі дані; інноваційна екосистема.
ЕТИКА РОБОТИ З ДАНИМИ В НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕННЯХ
У сучасному цифровому середовищі дані слугують фундаментальним активом для наукових досліджень, проте їх обробка, особливо персональних даних, вимагає суворого дотримання етичних стандартів та правових рамок. Ця дисертація досліджує етику управління даними, наголошуючи на анонімізації як критичному механізмі захисту конфіденційності, зберігаючи при цьому аналітичну цінність даних. Анонімізація передбачає перетворення персональних даних для запобігання ідентифікації особи, виходячи за рамки видалення прямих ідентифікаторів та пом’якшуючи ризики повторної ідентифікації за допомогою комплексних стратегій. Ключові проблеми включають досягнення балансу між захистом конфіденційності та корисністю даних, адаптацію до технологій, що розвиваються, які можуть поставити під загрозу анонімізовані набори даних, та врахування контекстуальних факторів, що впливають на ідентифікацію. Ідентифікація розглядається як динамічний спектр, починаючи від прямої ідентифікації за іменами або ідентифікаторами і закінчуючи непрямою через комбінації атрибутів, таких як вік, місцезнаходження або професія. Для оцінки ризиків розглядаються три основні показники: виділення (ізоляція окремих записів), зв’язування (з’єднання даних з різних джерел) та висновок (виведення персональних даних). Спираючись на правові принципи, такі як тест GDPR на «мотивованого порушника», аналіз оцінює практичні загрози від мотивованих суб’єктів, використовуючи загальнодоступні ресурси. Динамічний характер ризиків, зумовлений технологічним прогресом, новими публікаціями даних та суспільними змінами, підкреслює необхідність постійного моніторингу та переоцінки ризиків, адаптованих до рівнів чутливості даних (наприклад, часті перегляди категорій високого ризику, таких як медичні дані). Контрзаходи включають такі методи, як маскування, узагальнення та придушення. Ця робота забезпечує широку основу для етичної практики обробки даних, пропонуючи дослідникам рекомендації щодо забезпечення дотримання вимог, мінімізації шкоди та підвищення цілісності наукових досліджень у галузях, керованих даними.
етика управління даними; анонімізація даних; персональні дані; захист конфіденційності; GDPR; ризик повторної ідентифікації; оцінка ризиків; дослідницькі дані; етика наукових досліджень; управління дослідницькими даними.
ЕТИЧНІ ВИКЛИКИ ВИКОРИСТАННЯ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ В СУЧАСНИХ НАУКОВИХ ДОСЛІДЖЕННЯХ
Розглянуто основні етичні проблеми, що виникають у процесі використання штучного інтелекту (ШІ) у наукових дослідженнях. Проаналізовано ключові питання, включаючи прозорість алгоритмів, достовірність результатів, захист даних та академічну відповідальність. Особлива увага приділяється ризикам, пов’язаним з використанням великих наборів персональних даних та потенційним спотворенням результатів через алгоритмічну упередженість. У статті наголошується на необхідності розробки етичних стандартів та кодексів для використання ШІ в науці.
штучний інтелект; етика наукових досліджень; академічна доброчесність; алгоритмічна упередженість; прозорість алгоритмів; захист персональних даних; достовірність результатів; академічна відповідальність; етичні стандарти; великі дані.
ЄВРОПЕЙСЬКА ДИХОТОМІЯ ФІНАНСУВАННЯ НАУКОВИХ ЖУРНАЛІВ У КОНТЕКСТІ ВІДКРИТОЇ НАУКИ
Стале фінансування наукових журналів має першорядне значення для сприяння принципам відкритої науки та забезпечення цілісності й доступності результатів досліджень. Європейський ландшафт демонструє критичну еволюцію моделей фінансування, зумовлену зростанням вартості передплати та домінуванням комерційних видавництв. Це дослідження проводить порівняльний аналіз європейських національних механізмів фінансування, виявляючи фундаментальну дихотомію: непрямі, орієнтовані на APC моделі (наприклад, NCN Польщі, GACR Чехії), які перекладають фінансовий тягар з читачів на авторів/установи та в першу чергу вигідні для великих комерційних структур; та прямі, операційні моделі підтримки, зосереджені на журналах Diamond Open Access (DOA). Стратегічні загальноєвропейські ініціативи, такі як Plan S та Open Research Europe (ORE) Європейської Комісії, активно каталізують цей перехід до некомерційної, фінансованої з державного бюджету інфраструктури DOA, надаючи пріоритет колективному управлінню та редакційній автономії (прикладом є Сербія, TSV Фінляндії та FNSO Франції). Теоретичне значення полягає у визначенні шляхів для сталої наукової комунікації поза комерційною залежністю.
стале фінансування; наукові журнали; відкрита наука; Diamond Open Access; плата за публікацію (APC); моделі фінансування; наукова комунікація; Plan S; Open Research Europe; редакційна автономія.
ВІДКРИТІ ДАНІ В ГУМАНІТАРИСТИЦІ: КУЛЬТУРА ЄВРОПЕЙСЬКИХ ДОСЛІДНИЦЬКИХ ПРАКТИК
Інтерпретуються концептуальні зміни щодо застосування принципів відкритої науки до гуманітарних досліджень. Запропоновано бачення застосування принципів відкритої науки до гуманітарних досліджень, засноване на контексті управління дослідницькими даними для проєкту MSCA4Ukrain, присвяченого українським меморіальним музеям. Окреслено перспективу майбутньої інтеграції даних проєкту з іншими наборами даних у сфері культурної спадщини.
відкрита наука; гуманітарні дослідження; управління дослідницькими даними; культурна спадщина; відкриті дослідницькі дані.