Журнал "Відкрита наука та інновації" є рецензованим науковим електронним виданням «діамантового» відкритого доступу. Публікація в журналі – безкоштовна. Рік заснування: 2023 Засновник та видавець: Державна науково-технічна бібліотека України ROR DOI – префікс видавця: 10.62405 Періодичність: двічі на рік. Рукописи статей приймаються щороку до 01 квітня та 01 жовтня. e-ISSN 3041-1416 Ідентифікатор медіа - R40-01252 Журнал працює на платформі Open Journal System (версія 3.4.0.7) - програмне забезпечення з відкритим вихідним кодом, розроблене, підтримуване та вільно розповсюджуване Public Knowledge Project за ліцензією GNU General Public License. Періодичність: 2 рази на рік Журнал індексується в DOAJ, Crossref, Google Scholar та інших пошукових системах. Видання архівується в ДНТБ України, Національній бібліотеці України імені В. І. Вернадського, а також у програмі LOCKSS (Lots of Copies Keep Stuff Safe) — інноваційній системі довготривалого цифрового збереження. Мови рукопису: українська, англійська
Державна науково-технічна бібліотека України
СИСТЕМА НАУКОВИХ РЕЄСТРІВ: РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО РОЗВИТКУ URIS
В Україні фрагментація наукових даних між окремими інформаційними ресурсами, що функціонують без єдиних стандартів і координації, створює значні перешкоди для ефективного управління науковими дослідженнями, стратегічного планування та інтеграції до глобальної наукової спільноти. У цій статті представлено пропозиції щодо розвитку Національної електронної науково-інформаційної системи (URIS), а саме — комплексну структуру взаємопов’язаних реєстрів, розроблену відповідно до Закону України «Про публічні електронні реєстри» (№ 1907-IX від 18.11.2021) й спрямовану на оптимізацію управління науковою діяльністю. Запропоновано, щоб система URIS інтегрувала дані про наукові проєкти, результати, установи, публікації, інфраструктуру, сертифікації, дисертації, інтелектуальну власність, дослідників та супровідну документацію. Забезпечуючи відповідність національному законодавству та впроваджуючи міжнародні стандарти, такі як ORCID для ідентифікації дослідників, ROR для організацій та DOI для цифрових об’єктів, система змогла б підвищити прозорість, інтероперабельність та операційну ефективність у науковій інфраструктурі України. Огляд літератури охоплює ключові сфери, включаючи методології ідентифікаторів (PID), розробку інтегрованих науково-інформаційних систем (CRIS), стандарти якості даних та конфіденційності в публічних реєстрах, а також вплив інтероперабельності на транскордонний обмін даними. На основі глобальних найкращих практик аналіз підкреслює важливість стандартів на кшталт CERIF, SDMX та OAI-PMH для гармонізації даних, водночас звертаючи увагу на виклики, такі як гетерогенність даних, проблеми конфіденційності та структури управління. Методологічно дослідження застосовує багатогранний підхід: детальний аналіз українського законодавства, концептуальне моделювання за допомогою діаграм сутностей-зв’язків (ERD) та вивчення міжнародних упроваджень CRIS для проєктування URIS як юридично сумісної, автоматизованої системи, що мінімізує адміністративне навантаження через єдиний ввід даних та валідацію. У результатах висвітлено пропозиції до архітектури URIS, яка включає дев’ять основних реєстрів та модуль інтеграції інтелектуальної власності. Зокрема, Реєстр проєктів керує деталями фінансування та статусами з унікальними ідентифікаторами; Реєстр наукових результатів документує вивід, як-от технології та набори даних; Реєстр наукових установ базується на ЄДРПОУ з науковими специфіками; Реєстр публікацій агрегує метадані з джерел на кшталт Scopus, забезпечуючи дедуплікацію та верифікацію. Взаємозв’язки уможливлюють безперервний потік даних, автоматизоване генерування досьє та публічний доступ до несенситивної інформації, тоді як протоколи безпеки захищають конфіденційність. На завершення, система URIS є трансформаційним кроком до уніфікованої, ефективної наукової інфраструктури в Україні, зменшує дублювання, сприяє обґрунтованому прийняттю рішень та міжнародній співпраці. Майбутні вдосконалення можуть передбачати впровадження інструментів штучного інтелекту для розширеної аналітики, ще більше посилюючи позицію України в глобальному науковому просторі.
наукові реєстри, URIS, науково-інформаційна система, інтеграція даних, інтероперабельність, Україна, публічні електронні реєстри, ORCID, DOI, ROR.
ЦИФРОВА ТРАНСФОРМАЦІЯ НАУКИ (рецензія на книгу)
РЕЦЕНЗІЯ на книгу Наукова комунікація в цифрову епоху: наук.-практ. монографія /Т. Ярошенко, О. Ярошенко, С. Чуканова; за заг.ред. Т. Ярошенко. — Київ: Видавничий дім «Києво-Могилянська академія», 2024. — 463 с
Авторське право (c) 2025 Відкрита наука та інновації
ПОТЕНЦІАЛ НАУКОМЕТРИЧНОГО АНАЛІЗУ ДЛЯ ВИВЧЕННЯ ПИТАНЬ ЗМІНИ КЛІМАТУ: ПРИКЛАД УКРАЇНИ
Дослідження зміни клімату має критично важливе значення через її широкомасштабний вплив на екосистеми, економіку та соціальні структури. Зміна клімату, включно з підвищенням температури, підняттям рівня моря, екстремальними погодними явищами та посухами, уже завдає значної шкоди людям, біорізноманіттю та довкіллю, що підкреслює необхідність проведення досліджень для розроблення стратегій адаптації та пом’якшення наслідків. Крім того, розуміння базових механізмів кліматичних процесів є необхідним для прогнозування майбутніх наслідків та створення ефективних політик і технологій. Такі зусилля є ключовими для скорочення викидів парникових газів, переходу до відновлюваних джерел енергії та запобігання природним катастрофам. Окрім цього, дослідження зміни клімату відіграє важливу роль у глобальних наукових і політичних дискусіях, впливаючи на формування міжнародних угод і законодавства, що підтримують сталий розвиток та охорону довкілля. Наукові знання сприяють ухваленню обґрунтованих рішень на міжнародному, національному та місцевому рівнях, зокрема у створенні стратегій соціальної підтримки вразливих груп населення, зокрема тих, що проживають у бідних регіонах та малих острівних державах. У цьому дослідженні застосовано бібліометричний аналіз для вивчення наукового ландшафту досліджень зі зміни клімату, зокрема для виокремлення ключових напрямів, визначення прогалин у знаннях і визначення пріоритетних сфер для подальших досліджень. Бібліометрія також допомагає оцінити міждисциплінарний характер досліджень у цій галузі, що охоплює широкий спектр дисциплін — від екології до соціальних наук, — та надає уявлення про внесок наукових досліджень у досягнення Цілей сталого розвитку. Такий підхід сприяє кращому розумінню географічних аспектів досліджень зі зміни клімату, формуванню наукових пріоритетів і підвищенню впливу досліджень на розв’язання практичних проблем. Для аналізу використано дані платформи Scopus щодо публікацій, присвячених адаптації до зміни клімату, зменшенню ризику стихійних лих, сталим сільськогосподарським практикам і циркулярній економіці. Усього ідентифіковано 1 689 документів за період з 1991 по 2024 рік, за якими проведено описову статистику. У дослідженні застосовано методи структурної наукометрії, включно з аналізом бібліометричних зв’язків, співавторства та спільного цитування, а також картуванням когнітивних структур, що забезпечує комплексне бачення еволюції досліджень зі зміни клімату. Результати показали, що науковий інтерес до цієї тематики суттєво зріс після 2010 року, що стало переломним моментом у глобальному усвідомленні та дослідницькій активності.
наукометричний аналіз, зміна клімату, Україна.
УДОСКОНАЛЕННЯ ДЕРЖАВНИХ СТАНДАРТІВ УКРАЇНИУ СФЕРІ НАУКОВО-ТЕХНІЧНОЇ ІНФОРМАЦІЇ: ШЛЯХ ДО ГАРМОНІЗАЦІЇ З МІЖНАРОДНИМИ ТА ЄВРОПЕЙСЬКИМИ НОРМАМИ (на прикладі ДСТУ 3008:2015 «Інформація та документація. Звіти у сфері науки і техніки. Структура та правила оформлювання»)
Стаття присвячена дослідженню проблем модернізації державних стандартів України в галузі науково-технічної інформації з фокусом на ДСТУ 3008:2015 «Інформація та документація. Звіти у сфері науки і техніки. Структура та правила оформлювання». Проведено системний аналіз поточного стану стандарту, який виявив критичні недоліки: неузгодженість із чинною нормативною-правовою базою України, розбіжності із сучасними міжнародними практиками, недостатнє врахування національної специфіки, уповільнену динаміку оновлення, слабку інтеграцію цифрових рішень та обмежену участь ключових стейкхолдерів у процесі розробки. Запропоновано комплексну систему принципів модернізації стандартів, що ґрунтується на синхронізації з європейськими та міжнародними нормами, упровадженні цифрових технологій у процеси стандартизації, уніфікації форматів науково-технічної документації, забезпеченні транспарентності розробки стандартів та активному залученні представників бізнес-середовища, академічної спільноти й організацій громадянського суспільства. Практичне значення дослідження полягає у формуванні науково обґрунтованої основи для оновлення вказаного державного стандарту, підвищення якості та прозорості звітності про наукову, науково-технічну та інноваційну діяльність закладів вищої освіти і наукових установ України, а також оптимізації аналітичних процесів у державних органах управління.
державні стандарти, ДСТУ 3008:2015, науково-технічна інформація, стандартизація, цифровізація, міжнародна гармонізація, відкритість, наукова звітність.
КІБЕРБЕЗПЕКА ДЕРЖАВНИХ ЦИФРОВИХ СИСТЕМ: ПЕНТЕСТИНГ ХМАРНИХ СЕРЕДОВИЩ
У статті розглянуто та проаналізовано напрями досліджень у галузі кібербезпеки державних цифрових систем. Підкреслено, що в сучасних умовах цифровізації та активного впровадження цифрового урядування кібербезпека державних цифрових систем набуває особливого значення. Це зумовлено необхідністю підвищення стійкості організаційного середовища до кіберзагроз та зміцнення інформаційного суверенітету держави. Визначено актуальні аспекти щодо перспектив удосконалення законодавства, а також сформовано комплексну систему рекомендацій, яка включає як управлінські рішення, так і технічні заходи кібербезпеки. Зазначено, що використання хмарних технологій має потенціал для покращення та підвищення ефективності функціонування державних установ. Водночас наголошено на можливих кіберзагрозах та ризиках, пов’язаних із застосуванням хмарних технологій. Розглянуто методологію пентестингу в хмарних середовищах державних цифрових інформаційних ресурсів. У статті представлено пропозиції та надано рекомендації для вдосконалення кіберзахисту в державних цифрових інформаційних системах.
аудит інформаційної безпеки, безпека державних інформаційних систем, захист інформації, кібербезпека, пентестинг, тестування на проникнення, цифрові інструменти, хмарні середовища.
КОНТЕНТ-АНАЛІЗ ПОЛІТИК ВІДКРИТОГО ДОСТУПУ ТА ВІДКРИТОЇ НАУКИ В УНІВЕРСИТЕТАХ ТА НАУКОВИХ УСТАНОВАХ УКРАЇНИ
Дослідження присвячене аналізу стану впровадження принципів відкритої науки в українських закладах вищої освіти та наукових установах. Методологічною основою став контент-аналіз офіційних вебсайтів університетів та науково-дослідних інститутів України, що дало змогу оцінити рівень інституційної підтримки відкритого доступу та відкритої науки, наявність відповідних політик, планів щодо впровадження, сервісів тощо, а також відкритості наукових комунікацій та доступності дослідницьких результатів. Метою роботи є визначення ступеня інтеграції концепцій відкритого доступу, управління дослідницькими даними та принципів FAIR (Findable, Accessible, Interoperable, Reusable) у діяльність вітчизняних університетів і наукових установ. У фокусі дослідження — ключові терміни, критерії та індикатори, які дають змогу оцінити прогрес у реалізації відкритої науки на інституційному рівні та співставити українські практики з міжнародними стандартами. Отримані результати висвітлюють нерівномірність процесу впровадження відкритої науки: провідні університети та установи, залучені до міжнародних проєктів, демонструють вищий рівень адаптації, тоді як більшість організацій перебувають на початковому етапі формування політик відкритого доступу й управління даними. Водночас виявлені як позитивні практики (створення інституційних репозитаріїв, поява авторських договорів, проведення семінарів і тренінгів), так і бар’єри — технічні, організаційні та нормативні. Таким чином, дослідження має прикладне значення для вироблення рекомендацій щодо гармонізації національної наукової політики з європейськими вимогами, а також для визначення пріоритетів подальшого розвитку інституційної інфраструктури відкритої науки в Україні. Дослідження виконано в межах проєкту НТР «Розробка методології та інструментарію моніторингу ефективності впровадження принципів відкритого доступу, належного управління дослідницькими даними та їхній відповідності принципам FAIR» (2025–2026).
відкрита наука, відкритий доступ, репозитарій, FAIR, дослідницькі дані, наукова політика, законодавство, Україна, євроінтеграція.
РОЛЬ НАЦІОНАЛЬНОЇ ЕЛЕКТРОННОЇ НАУКОВО-ІНФОРМАЦІЙНОЇ СИСТЕМИ В ОЦІНЦІ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ НАЦІОНАЛЬНИМИ КОНТАКТНИМИ ПУНКТАМИ ОБІЗНАНОСТІ УКРАЇНСЬКИХ СУБ’ЄКТІВ ЩОДО РАМКОВОЇ ПРОГРАМИ ЄС З ДОСЛІДЖЕНЬ ТА ІННОВАЦІЙ
Мета дослідження — визначити роль Національної електронної науково-інформаційної системи (Система NAUKA) в аналізі ефективності діяльності національних контактних пунктів (НКП) Рамкової програми Європейського Союзу з досліджень та інновацій «Горизонт Європа» та Програми з досліджень та навчання Європейського співтовариства з атомної енергії (2021-2025), комплементарної до неї, пов’язаних з організацією, проведенням, участю в заходах та регулярністю наповнення (оновлення) інформаційних ресурсів (ІР). Дослідження передбачало вивчення нормативно-правових актів щодо діяльності НКП та пов’язаного з нею фінансового забезпечення з використанням загальнонаукових (емпіричних) та загальнологічних методів. Аналіз даних щодо організації, проведення, участі в заходах представників НКП, забезпечення інформаційної підтримки їх діяльності проводилося з використанням статистичних методів, доповнених візуалізацією, на основі звітних матеріалів НКП. Подання звітів забезпечувалося в тестовому режимі в Системі NAUKA в межах розробленого модуля звітності НКП, для дослідження якого застосовано інформаційний та функціональний аналіз (моделювання). За результатами дослідження сформовано пропозиції до ключових показників ефективності (КРІ) діяльності НКП, індикаторів їх виконання, модуля звітності НКП. У межах КРІ пропонується уточнити формулювання, структурувати та доповнити додаткову інформацію, яка має включити узгоджені та деталізовані відомості щодо даних, які необхідно подати, умов, за яких вони будуть зараховані. Пропозиції щодо індикаторів виконання КРІ на майбутні періоди стосуються кількісних та якісних змін за результатами звітування та зібраної інформації про звітній період. У модулі звітності НКП запропоновано: збільшити обсяг даних для збору; розширити варіанти вибору з долученням відкритого варіанта; уможливити його множинність; розмежувати види завантажених матеріалів, забезпечити їх зв’язок з окремим записом щодо заходу, наповнення (оновлення) ІР; імпортувати дані з інших функціональних модулів системи NAUKA, зокрема Національного порталу міжнародного науково-технічного співробітництва, можливо, зовнішніх ІС; впровадити погодження достатності матеріалів підтвердження; провести функціональні зміни розрахунку КРІ; адаптувати способи оцінки виконання КРІ; включити рейтингову складову.
бюджетне фінансування; Горизонт Європа; Євратом; ключовий показник ефективності; Національна електронна науково-інформаційна система; національний контакт­ний пункт.
СВІТОВИЙ ДОСВІД УПРАВЛІННЯ ТА ОБМІНУ НАУКОВИМИ ДАНИМИ: КРАЩІ ПРАКТИКИ ТА ПРИКЛАДИ УСПІШНОЇ РЕАЛІЗАЦІЇ
У статті здійснено огляд світового досвіду управління та обміну науковими даними, які є основою для сучасної науки та технологій. Розглянуто ключові підходи до збору, зберігання, аналізу та повторного використання великих масивів інформації, а також сучасні принципи роботи з науковими даними. Приділено уваги концепції FAIR, яка визначає міжнародні стандарти для ефективного управління науковими ресурсами та забезпечення їх доступності для міждисциплінарних досліджень. Наводяться приклади успішних практик із країн Європейського Союзу, США, Великобританії та Австралії, де функціонують платформи відкритого доступу до наукових даних, такі як European Open Science Cloud (EOSC), Data.gov, UK Data Service та Australian Research Data Commons (ARDC). Ці ініціативи демонструють переваги інтегрованого підходу до управління інформацією, який сприяє науковій співпраці, прискоренню інновацій та підвищенню прозорості досліджень. Проаналізовано найкращі практики у галузі наукового управління даними, таких як впровадження репозиторіїв, автоматизація обробки великих обсягів інформації, застосування відкритих ліцензій для спрощення обміну інформацією, стандартизація метаданих і забезпечення кібербезпеки. Автори відзначають, що використання відкритих ліцензій типу Creative Commons, впровадження стандартів Dublin Core для опису метаданих та розробка автоматизованих платформ для збору й аналізу даних стали ключовими факторами успішного управління інформаційними ресурсами у провідних наукових установах світу. Підкреслюється важливість подолання викликів, пов’язаних із забезпеченням конфіденційності даних, гармонізацією форматів інформації та розширенням доступу до інструментів обробки даних. У підсумку зроблено висновок про необхідність глобальної координації зусиль у галузі управління науковими даними та впровадження міжнародних стандартів для підтримки відкритої науки й ефективної співпраці між науковцями.
наукові дані, управління науковими даними, репозиторії, світовий досвід, конфіденційність, стандартизація формату
ВПЛИВ МІЖНАРОДНИХ КОНФЕРЕНЦІЙ НА РОЗВИТОК ВІДКРИТОЇ НАУКИ: АНАЛІЗ ТЕНДЕНЦІЙ
Міжнародні конференції відіграють ключову роль у розвитку відкритої науки, слугуючи платформою для обміну досвідом, формування глобальних стратегій і просування принципів відкритості, доступності та ефективності в наукових дослідженнях. У статті розглянуто вплив таких заходів, як Всесвітній конгрес із відкритої науки, EOSC Symposium, Research Data Alliance (RDA) Plenary та інших, на розвиток політик відкритого доступу, створення стандартів і зміцнення міжнародної співпраці. Особливу увагу приділено ролі конференцій у контексті країн, що розвиваються, і постконфліктних регіонів, таких як Україна. Зазначено, що ефективність конференцій визначається не лише кількістю нових публікацій, але й рівнем їх цитованості, якістю результатів і практичним упровадженням обговорених ідей. Окреслено фактори, що впливають на реальний та декларативний характер заходів, зокрема інституційну підтримку, механізми фінансування та рівень залученості наукової спільноти. Зроблено висновок про важливість систематичної оцінки результатів конференцій для забезпечення сталого розвитку відкритої науки.
ШТУЧНИЙ ІНТЕЛЕКТ ЯК ІННОВАЦІЙНИЙ ІНСТРУМЕНТ СОЦІАЛЬНИХ ЗМІН: ВИКЛИКИ, ПЕРСПЕКТИВИ, РИЗИКИ ТА СОЦІАЛЬНІ НАСЛІДКИ
У статті розглянуто та проаналізовано напрями досліджень у галузі штучного інтелекту. Визначено актуальні аспекти щодо обмеження та перспектив удосконалення, а також сучасні виклики щодо впровадження цієї технології в різних галузях. Підкреслено, що впровадження цієї технології може викликати перетворення в організаційних структурах різних сфер суспільства. Акцентовано, що застосування штучного інтелекту може бути ефективним інструментом для покращення добробуту суспільства, а також зазначено можливі загрози та ризики, пов’язані з його застосуванням. Розглянуто особливості організації систем штучного інтелекту, зокрема архітектуру, принципи функціонування, алгоритми та моделі ухвалення рішень, на прикладі ChatGPT. Виявлено нерівномірність у практичному впровадженні цієї технології. Вказано на брак уніфікованого стандарту впровадження систем штучного інтелекту в різні сфери суспільного життя. У статті наведено пропозиції щодо подальших досліджень у сфері впровадження систем штучного інтелекту.
artificial intelligence; intelligent computer systems; cyberspace; intelligent algorithms; ChatGPT; cybersecurity
ВИКОРИСТАННЯ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ У СТВОРЕННІ ЗВІТУ БІБЛІОТЕКИ
У статті розглянуто бібліотечний облік документів як один з елементів сучасної роботи відділу комплектування. Велика кількість показників, які стосуються різних видів діяльності бібліотеки, мають постійно переглядатися та змінюватися згідно з розвитком бібліотек. Поступовий перехід від паперового формату до електронного здійснювався під натиском технологічного розвитку інформаційних технологій та розвитку комп’ютерної техніки. Рівень комплектування сучасних бібліотек електронними документами сягнув майже десяти відсотків, враховуючи процес самостійного цифрування документів. Збільшення кількості записів у БД сягнув мільйонного рівня. Ці фактори потужно вплинули на складність створення бібліотечного звіту, вимагаючи автоматизації цього процесу. У цій ситуації треба поступово здійснювати перехід на електронний облік із застосуванням баз даних як необхідної умови для виходу на новий рівень існування бібліотеки в електронному форматі — електронної бібліотеки. Особливу увагу приділено визначенню штучного інтелекту: проаналізовано декілька визначень, які дали видатні вчені комп’ютерних наук у своїх працях та енциклопедіях. Згідно із цими визначеннями, штучний інтелект розглядається як імітація людської діяльності з отриманням результату. У сфері бібліотечних технологій штучний інтелект означає постійний зв’язок людини та програмного забезпечення. Сам по собі штучний інтелект не має сенсу, тобто людина керує й відповідає за результат. Штучний інтелект має визволити людину від монотонної роботи, даючи час на свій власний розвиток: наукову та спортивну діяльність.
ПОРІВНЯЛЬНИЙ АНАЛІЗ CHAT GPT ТА RE3DATA.ORG ДЛЯ ПОШУКУ РЕПОЗИТАРІЇВ ДЛЯ ДАНИХ У СОЦІАЛЬНИХ НАУКАХ
Штучний інтелект (ШІ) відіграє дедалі помітнішу роль у науковій комунікації. Незважаючи на занепокоєння щодо дотримання норм академічної доброчесності, інструменти ШІ пропонують потенційні переваги для дослідників, зокрема в роботі з дослідницькими даними. Ця стаття вивчає, чи може Chat Generative Pre-training Transformer (ChatGPT) ефективно ідентифікувати та рекомендувати кількісні та якісні набори даних у соціальних науках. Ми порівнюємо, як ChatGPT (версія 3.5) ідентифікує репозитарії для даних у порівнянні зі спеціалізованим реєстром Re3Data.org. Результати показали, що ChatGPT може надавати відповідні рекомендації щодо репозитаріїв, які доповнюють, а не дублюють ті, що знайдені через Re3Data.org, надаючи дослідникам ширший спектр варіантів. Стандартні пошуки з використанням Re3Data.org пропонували більш структуровані результати з дисциплінарною категоризацією, тоді як ChatGPT надавав переліки репозитаріїв із багатшою контекстною інформацією про їх вміст. Здійснюючи пошуки наборів даних ChatGPT продемонстрував здатність ідентифікувати конкретні набори даних у кількох репозитаріях з детальними метаданими. Однак, коли запитували про ширші емпіричні тенденції, такі як співвідношення кількісних та якісних досліджень, ChatGPT міг надати лише узагальнені відповіді без точних статистичних даних, що підкреслює його обмеження в доступі до поточних емпіричних даних.
ChatGPT, Re3Data.org, сховища даних, соціальні науки, ШІ
ОБЛІК ФАХОВИХ ЖУРНАЛІВ В УКРАЇНІ: ПРОБЛЕМИ, РОЗВИТОК ІНФОРМАЦІЙНИХ СИСТЕМ ПРО ЖУРНАЛИ ТА ОНТОЛОГІЧНИЙ ПІДХІД
Класифікація та управління науковими журналами в Україні залишаються фрагментованими, оскільки різні реєстри працюють незалежно та не мають взаємодії між собою. У цьому дослідженні проаналізовано структурні недоліки наявних баз даних наукових журналів та запропоновано створення централізованого державного реєстру в межах Національної електронної науково-інформаційної системи (NAUKA), який стане єдиним авторитетним джерелом класифікації журналів. У роботі визначено основні проблеми поточних реєстрів, зокрема нестандартизовані формати даних, брак унікальних ідентифікаторів та історичного відстеження змін і залежність від ручних оновлень. На основі аналізу чинних механізмів класифікації в статті обґрунтовано необхідність створення уніфікованої системи з автоматизованою валідацією, контролем версій та наглядом із боку Міністерства через автентифікацію електронним підписом. Запропонована система покликана підвищити прозорість і доступність завдяки розширеним можливостям пошуку, автоматизованому оновленню категоризації та впровадженню структурованих метаданих, таких як ISSN, видавець, статус індексації та історія змін класифікації. Ключовим елементом цієї моделі є процедура міністерського затвердження, що гарантує юридичну чинність і достовірність оновлень у реєстрі. Упровадження цієї системи усуне надлишкові ручні процеси, запобігатиме розбіжностям у класифікації та сприятиме інтеграції з національними й міжнародними наукометричними базами. У висновках окреслено дорожню карту розробки й інтеграції запропонованого модуля в NAUKA, а також його значення для забезпечення прозорого та стандартизованого наукового публікаційного середовища в Україні.
класифікація наукових журналів, база наукових даних, система NAUKA, стандартизація метаданих, автоматизація реєстрів журналів, міністерський нагляд.
МОДЕЛЬ БІЗНЕС-ПРОЦЕСУ ДЛЯ ЦИФРОВОЇ ТРАНСФОРМАЦІЇ ДЕРЖАВНОЇ АТЕСТАЦІЇ НАУКОВИХ УСТАНОВ ТА ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ
Стаття присвячена створенню моделі (опис у нотації BPMN 2.0) процедури державної атестації наукових установ та закладів вищої освіти, яка представлена в проєкті Наказу МОН «Про державну атестацію наукових установ та закладів вищої освіти в частині провадження ними наукової (науково-технічної) діяльності» в парадигмі паперового документообігу (процедура складається з ланцюжків створення офіційних документів у ручний спосіб, а також передачі, прийому, оброблення, використання тощо), оприлюднена 18.04.2024 р. на офіційному сайті МОН для громадського обговорення й передбачає використання Національної електронної науково-інформаційної системи «URIS», головними відмінностями якої є: відтворення будь-якої процедури в концепції відчуження від офіційних документів офіційних даних із подальшим їх розміщенням у відповідних базах даних системи; створення офіційних документів із метою збирання із цих баз необхідних офіційних даних для автоматичного створення офіційних документів; автоматичний підрахунок будь-яких показників об’єктів обліку на основі офіційних даних тощо. Модель процедури в нотації BPMN дозволила ефективно виокремити типові ділові процеси для кожної з типових уповноважених осіб – представників відповідних суб’єктів у процедурі державної атестації (відповідальна особа наукової установи / закладу вищої освіти, відповідальний працівник МОН, експерт експертної групи, експерт експертної комісії тощо). Автоматизація зазначених типових ділових процесів має суттєво підвищити показники ефективності, продуктивності, контрольованості, відповідальності тощо кожної з уповноважених осіб і процедури державної атестації в цілому. Визначені питання, які є принциповими для автоматизації типових ділових процесів, але відповіді на які не містяться (зазвичай не можуть міститися) у розроблених у парадигмі паперового документообігу нормативно-правових актах щодо процедури державної атестації наукових установ і закладів вищої освіти. У разі затвердження проєкту Наказу в зазначеній парадигмі виникне необхідність додаткових нормативно-правових актах щодо реалізації процедури державної атестації наукових установ і закладів вищої освіти з використанням Національної електронної науково-інформаційної системи «URIS».
BPMN-модель, бізнес-процес, державна атестація, НУ та ЗВО, цифровізація.
Авторське право (c) 2024 Відкрита наука та інновації
ОГЛЯД ВИКОРИСТАННЯ ПОСТІЙНИХ ІДЕНТИФІКАТОРІВ В УКРАЇНІ
Стаття присвячена впровадженню постійних ідентифікаторів в екосистему наукових досліджень та розробок в Україні. Постійні ідентифікатори є унікальними номерами або кодами, які присвоюються цифровим об'єктам, таким як наукові дослідження, датасети, публікації тощо. Вони дозволяють однозначно ідентифікувати ці об'єкти та забезпечують можливість посилання на них у цифровому середовищі. У роботі проведено аналіз українських інформаційних наукових ресурсів на предмет упровадження системи PID та проведений порівняльний аналіз використання PID у цих ресурсах. У контексті євроінтеграційних прагнень країни, включно з бажанням приєднатися до європейського дослідницького простору, упровадження системи PID стає важливим етапом для синхронізації з європейськими стандартами та нормами. Воно сприятиме покращенню доступності, стандартизації, уніфікації та ефективному використанню цифрових ресурсів в Україні, що зробить її науковий ландшафт більш конкурентоспроможним та інтегрованим у міжнародний науковий простір.
постійні ідентифікатори (PID), DOI, ORCID, Crossref, ROR, відкрита наука
ЧИ Є МАЙБУТНЄ В НАУКОВИХ ЖУРНАЛІВ? ЗМІНИ, ВИКЛИКИ Й ТЕНДЕНЦІЇ В АКАДЕМІЧНОМУ ВИДАВНИЦТВІ
Сучасний ландшафт наукової комунікації повсякчас змінюється, створюючи як виклики, так і можливості для дослідників, видавців та установ. Перевірена століттями журнальна модель наукової комунікації, «золотим стандартом» якої є контроль за якістю через експертне рецензування, у нинішній час зазнає динамічної трансформації, спричиненої технологічним прогресом і викликами відкритої науки та відкритих досліджень, розвитком цифрового середовища та науково-орієнтованих пошукових систем (Google Scholar, Semantic Scholar, Dimensions, BASE, Open Alexa та ін.), застосуванням інструментів штучного інтелекту тощо. Метою статті є огляд основних недоліків традиційної моделі наукового видавництва та основних тенденцій, що становлять нову дослідницьку культуру поширення та відтворення нових знань у межах парадигми відкритого доступу та відкритої науки; узагальнення відповідного міжнародного досвіду та пропозиції його використання для трансформації академічного видавництва в Україні. Методологія дослідження ґрунтується на застосуванні сукупності загальнонаукових методів узагальнення й аналізу, синтезу й прогнозування та спеціальних бібліотекознавчих методів, що дало змогу досягти проголошеної мети. Основні результати й висновки стосуються основних тенденцій сучасної наукової комунікації та академічного видавництва, зокрема відкритого доступу та відкритої науки, зростання культури препринтів і «збагачених» даними публікацій, швидких і (або) мікропублікацій, відкритого і постпублікаційного рецензування, розвитку інноваційних платформ спільної дослідницької роботи, переходу від журнально- до статейно-орієнтованої моделі пошуку інформації, впливу технологій штучного інтелекту, врахування альтернативних метрик (на додаток до цитування) для вимірю- вання впливу дослідження тощо. Враховувати нові тенденції важливо для всіх зацікавлених сторін академічного видавництва: дослідників, видавців, редколегій журналів, наукових інституцій, бібліотек.
академічне видавництво, наукова комунікація, науковий журнал, відкритий доступ, відкрита наука, препринт, альтметрика
СИСТЕМАТИЧНИЙ ОГЛЯД СУЧАСНИХ ІНСТРУМЕНТІВ НА ОСНОВІ ОНТОЛОГІЙ ДЛЯ АВТОМАТИЗАЦІЇ ПРОЦЕСІВ ТА СИСТЕМАТИЗАЦІЇ ДАНИХ В НАУЦІ
У статті досліджено інструменти, розроблені на платформі КІТ «Поліедр», зокрема в контексті наукових застосувань, із всебічним дослідженням консолідації та структурування інформаційних ресурсів. Центральним у цьому є використання онтологічних систем, де онтологічна інженерія відіграє ключову роль у створенні структурованих систем знань, які ефективно представляють різні інформаційні ресурси та взаємодіють із ними. Особливу увагу приділено наративній онтології, унікальній методології для організації та збору інформації в багатьох дисциплінах, яка збільшує багатство та узгодженість знань. Значна частина дослідження присвячена опису структурування наукових досліджень за допомогою онтологічної структури на основі IMRAD. Цей інноваційний підхід спрямований на полегшення організації, пошуку та розуміння наукових даних. Онтологія створена для інкапсуляції суті наукових робіт з охопленням цілей, методологій, висновків і дискусій. Ця систематизація особливо важлива в межах централізованої веборієнтованої освітньої структури, що забезпечує безперебійний потік знань і взаємодію між різними системами. У статті також наведено методи представлення та оцінки інформації наукових та освітніх організацій. Це досягається за допомогою загальної онтології, розділеної на кілька онтологій для вирішення різних аспектів і показників ефективності цих організацій. «ПОЛІЕДР Дослідник», описаний у статті, є новою платформою для систематизації наукових даних. Ця платформа заснована на моделі «Поліедр» і фокусується на адаптації та оптимізації процесів наукових досліджень і управління даними. Вона інтегрує когнітивні служби для аналізу інформації та використовує інтерактивні документи для представлення даних. Платформа створена для підтримки дослідників, допомоги їм в організації наукової діяльності та створенні публікацій. Цей підхід є міждисциплінарним, підтримує різноманітні наукові та дослідницькі заходи та сприяє ефективному управлінню даними й поширенню знань у науковому співтоваристві. Ключові слова: онтологічна інженерія; наративна онтологія; структура IMRAD; КІТ «Поліедр»; систематизація наукових даних; трансдисциплінарна методологія.
онтологічна інженерія; наративна онтологія; структура IMRAD; КІТ «Поліедр»; систематизація наукових даних; трансдисциплінарна методологія
Measuring and evaluation scientific disciplines impact based on CRIS system data
Setting the shares of individual scientific disciplines in the activities and results of science and research in Slovakia is important from the point of view of allocating funds, determining priorities for science at the national level and forming science-related policies. The purpose of the article is primarily to underline that in order to create a comprehensive analysis, high-quality data about research and development at the national level and in the required structure is essential. The aim of the analysis is to point out the importance of life sciences within the portfolio of science and research in Slovakia. The analysis is based on the methods of bibliometrics and scientometrics. The identification of available data sources was the first step. Then the data usability analysis was carried out. The next step was the selection of suitable indicators based on the best practice worldwide. We analysed not only publishing activity, but also subjects of science and research and project activities. We worked with data from the Web of Science (WoS) database and the information system on science and research SK CRIS. The analysis of quantitative indicators confirmed the significant representation of life sciences in the science and research portfolio in Slovakia, in all monitored indicators. Such studies as ours one can help identify research trends, can help policy makers and researchers make informed decisions, and can help assess researchers, institutions, as well as performance of countries in scientific production and impact.
Life sciences Data analysis; Slovak Current Research Information System; SK CRIS
СИСТЕМАТИЗАЦІЯ ПОВНОТЕКСТОВИХ НАДХОДЖЕНЬ ДО ЕЛЕКТРОННОЇ БІБЛІОТЕКИ МЕТОДАМИ КЛАСТЕРИЗАЦІЇ
Мета статті – запропонувати метод автоматичної систематизації (предметизації) повнотекстових надходжень, застосовуючи сучасні методи кластеризації, і на реальному прикладі реалізувати його. Отримати певну кількість кластерів для масиву файлів. Методологія дослідження. Застосовано кількісний метод обробки даних. Для кожного файлу застосовано метод векторизації, який полягає у формуванні векторів із текстових файлів із подальшим використанням методів векторної алгебри. Наукова новизна. Запропоновано аналітичний метод для автоматичного знаходження кластерів у масиві текстів. Висновки. Перевагою цього методу є незалежність від людського фактору. Розглянуто та практично застосовано метод кластеризації для виділення подібних за тематикою груп вхідних документів, що може бути корисним для створення та наповнення електронної бібліотеки.
МЕТОДИКА ІНТЕГРАЛЬНОЇ ОЦІНКИ РІВНЯ ІННОВАЦІЙНОЇ АКТИВНОСТІ ЕКОНОМІКИ
На основі проведених досліджень та аналітичних узагальнень щодо наявних методичних підходів до оцінки інноваційної активності економіки виявлена відсутність та доведена необхідність сучасних розробок, які дають змогу комплексно оцінити рівень інноваційної активності з використанням відповідних критеріїв та системи показників відповідно до сучасних умов економічного розвитку. З огляду на це обґрунтовано методичний базис оцінки рівня інноваційної активності економіки, який налічує кілька етапів, а саме: характеристика чинників, що зумовлюють позитивний і негативний вплив на інновації; визначення інтегрального індексу; ранжирування об’єктів та зонування території за рівнем інноваційної активності економіки. Виокремлено такі критерії інноваційної активності економіки: інноваційна інфраструктура; людський капітал; інноваційний ринок. З урахуванням наявних проблем і перспектив інноваційного розвитку визначено перелік індикаторів за критеріями та складовими елементами інноваційної активності. Методика передбачає усунення відмінності розмірностей наведених параметрів шляхом переведення їх у безрозмірну форму, що дає змогу розрахувати інтегральний індекс інноваційної активності економіки як суму унормованих значень згаданих індикаторів з урахуванням відповідних вагових коефіцієнтів. На основі результатів розрахунку інтегрального індексу інноваційної активності економіки можливо оцінити об’єкт за рівнем інноваційної активності відповідно до запропонованої класифікації. Загалом реалізація запропонованої методики інтегральної оцінки рівня інноваційної активності економіки дає змогу виявити особливості та тенденції інноваційної діяльності на різних рівнях господарювання та управління з метою нівелювання протиріч у вигляді відхилення фактичного та цільового стану тої чи тої складової інноваційної екосистеми чи процесу інноваційного розвитку економіки.
активність, економіка, індикатор, індекс.
ВІДКРИТИЙ ДОСТУП ДО ІНФОРМАЦІЇ ПРО АКАДЕМІЧНІ ЗАХОДИ: ДОСВІД СТВОРЕННЯ ПЛАТФОРМИ В УКРАЇНІ
У статті представлено результати дослідження щодо практичних підходів створення е-платформи відкритого доступу збору і пошуку інформації про академічні заходи України, інтегрованої до національної науково-інформаційної системи URIS та міжнародної платформи ConfIDent. Під час розроблення е-платформи застосовано підхід, орієнтований на користувача, в основі якого – найбільш повне задоволення вимог щодо сервісу е-платформи та інформаційних потреб стейкхолдерів академічних заходів. Із цією метою визначено цільові групи стейкхолдерів — потенційних користувачів е-платформи, серед яких організатори академічних заходів; учасники академічних заходів (науковці, дослідники); управлінці у сфері науки закладів вищої освіти, наукових установ, міністерств; представники бізнесу, громадські організації, ґрантодавці, спонсори; редакції наукових видань, бібліотеки. Було сформовано наявну структуру метаданих академічних заходів на підставі аналізу щорічних реєстрів академічних заходів в Україні (МОН, МОЗ, НАН України, КНУ, ім. Т.Г. Шевченка), 23 інформаційних листів та вебсайтів конференцій. Аналіз бізнес-процесів (As-is) організації та проведення академічних заходів показав, що захід включає такі етапи, як прийняття рішення про проведення академічного заходу на рівні наукової установи або закладу вищої освіти, і, за потреби, узгодження його з головуючою організацією (міністерством, національною академією наук тощо); анонсування заходу у відповідних оприлюднених реєстрах (зведених планах) проведення академічних заходів; підготовка академічного заходу, яка завершується формуванням його вебсайту (сторінки) та формуванням програми академічного заходу; проведення академічного заходу й оприлюднення матеріалів за результатами його проведення. Встановлено, що відповідно до бізнес-процесів (As-is) заповнення метаданих академічних заходів на е-платформі відбувається в три етапи (бізнес-процеси To-be): під час реєстрації, після створення веб сайту (сторінки) та після проведення академічного заходу. Інформацію про академічні заходи під час їх реєстрації організатори заходів вносять на е-платформі вручну. Щодо внесення інформації про академічний захід після завершення етапу підготовки – створення веб-сайту заходу, то передбачається автоматизований збір даних з вебсайтів академічних заходів на е-платформі, для реалізації якого має бути представлення інформації про академічні заходи на сайтах організаторів у машиночитаній формі. Для впровадження результатів дослідження щодо розроблення е-платформи підготовлено методичний документ «Порядок реєстрації на науково-інформаційній е-платформі відкритої дослідницької інформації про академічні заходи України».
академічні заходи; платформа конференції; унікальний ідентифікатор; ме- тадані академічних заходів; відкритий доступ; порядок реєстрації.
THE ROLE OF THE NATIONAL CONSORTIUM ORCID UKRAINE IN ADVANCING OPEN SCIENCE POLICY
Ця стаття розглядає ключову роль, яку відіграє Національний консорціум ORCID Україна у ефективній реалізації політики відкритої науки в українському науковому середовищі. У статті розглядаються стратегії, якими консорціум користується для просування ORCID iDs (ідентифікаторів відкритих дослідників та учасників) та їх інтеграції в різні дослідницькі процеси з метою покращення прозорості досліджень, оптимізації співпраці та встановлення міцних основ для практик відкритої науки. Акцентуючи значущість ORCID iDs для унікальної ідентифікації дослідників, дослідження також висвітлює їхній вплив на забезпечення точного відображення наукових праць. Крім того, стаття досліджує ширший вплив просування відкритої науки в Україні, акцентуючи позитивну кореляцію між прозорістю досліджень та економічним розвитком. Показано, що, забезпечуючи більш прозоре та спільне дослідницьке середовище, Національний консорціум ORCID Україна генерує високоякісні наукові результати, сприяє інноваціям та привертає інвестиції. Детально описані досвід та успіхи консорціуму в просуванні принципів відкритої науки, а також виклики, з якими він стикається, та вивчені уроки. Зокрема, висвітлені труднощі та технічна складність, пов'язана із використанням інструменту ORCID Affiliation Manager українськими науковими інститутами та забезпечення сумісності та безперешкодного передавання даних між цифровою репозитарієм DSpace та редакційними процесами платформи для публікацій OJS. Стаття завершується підкресленням критичної ролі, яку ініціативи, такі як Національний консорціум ORCID Україна, відіграють у формуванні наукової екосистеми, яка не лише дотримується принципів відкритої науки, але й стимулює економічний розвиток через розповсюдження знань та співпрацю.
PROBLEMS OF BIBLIOGRAPHICAL MANAGERS FOR SCIENCE AUTOMATIZATION: APPROACH TO SOLVE AND ONTOLOGICAL VEIWPOINT
У статті досліджено функціональність та обмеження основних систем менеджменту бібліографічних посилань, з акцентом на їхню роль у вирішенні проблеми ідентифікації авторів у академічних дослідженнях. Аналізуються особливості популярних менеджерів посилань, таких як Zotero, EndNote, Mendeley, SciWheel, та Paperpile, та оцінюються їхні можливості у сфері управління посиланнями та підходи до ідентифікації авторів. Дослідження виявляє, що, незважаючи на міцну функціональність управління посиланнями, існують недоліки у інтеграції просунутих механізмів ідентифікації авторів, як-от ORCID. Відсутність таких функцій підкреслює значний пробіл у сучасних рішеннях управління посиланнями, що впливає на точність та ефективність наукового спілкування. Стаття підкреслює потребу в розширених функціях менеджерів бібліографічних посилань для ефективного вирішення проблем ідентифікації авторів, особливо в контексті Відкритої науки та принципів управління даними FAIR. Дослідження сприяє розумінню поточних обмежень менеджерів бібліографічних посилань та підкреслює важливість розвитку просунутих функцій для точної атрибуції авторів у цифрову епоху академічних досліджень. Зосереджується на використанні додаткових інтеграційних даних про авторів за допомогою ORCID як основного ідентифікатора. Таке рішення є критичним для країн з нелатинським алфавітом, включно з кирилицею.
Відкрита наука; Принципи FAIR; Менеджери посилань; Ідентифікація автора; Цифрові ідентифікатори; Онтологічні інструменти
ЗАКОНОДАВЧЕ (ПРАВОВЕ) РЕГУЛЮВАННЯ ТЕХНОЛОГІЇ БЛОКЧЕЙН. СУЧАСНІ ВИКЛИКИ ТА МІЖНАРОДНИЙ ДОСВІД.
У статті розглянуто актуальні аспекти щодо сучасних викликів у законодавчому регулюванні технології блокчейн. Підкреслено, що впровадження цієї технології може викликати перетворення в організаційних структурах різних сфер суспільства. Акцентовано, що блокчейн може бути ефективним інструментом для покращення життя суспільства, а також розглянуто його потенційні загрози та ризики використання. Проаналізовано міжнародний досвід інституціоналізації технології блокчейн та висвітлено законодавчі ініціативи декількох країн щодо регулювання цієї технології. Проведено аналіз особливостей і приведено приклади правового регулювання блокчейну в країнах, де ця технологія найбільш поширена. Вказано на нерівномірність законодавчого регулювання та впровадження технології блокчейн у світі. Зазначено, що в даний час відсутній єдиний стандарт законодавчого регулювання для цієї технології, і лише розробляються моделі правового регулювання, які поступово впроваджуються у різні сфери суспільного життя. Наголошено, що регулювання технології блокчейн досить складно обмежити тільки однією юрисдикцією у зв’язку з її технічними особливостями. Надано рекомендації щодо модернізації законодавства в галузі законодавчого регулювання технології блокчейн.
технологія блокчейн; законодавство; інформація; розподілені реєстри; законодавче регулювання; кібербезпека; смарт-контракт
ВИМІРЮВАННЯ ВПЛИВУ НАУКИ: ЗА МЕЖІ ТРАДИЦІЙ. ПОРІВНЯЛЬНИЙ АНАЛІЗ СУЧАСНИХ НАУКОМЕТРИЧНИХ ІНСТРУМЕНТІВ ТА ЇХ РОЛЬ У ВИЗНАЧЕННІ НАУКОВОГО ВНЕСКУ
Вимірювання якості та впливу академічних досліджень має важливе значення як для кожного окремого дослідника, так і цілої інституції чи мережі, країни, регіону чи галузі. Для оцінки наукових досліджень найчастіше використовують баланс якісних (експертних) та кількісних (бібліометричних та наукометричних) показників, в основі останніх в основному лежить цитат-аналіз. Проте в останні десятиліття до традиційних вже інструментів наукометрії та бібліометрії додаються нові, які відповідають на виклики відкритої науки, зокрема щодо відкритого доступу та відтворюваності відкритих даних та відкритого рецензування. Значно змінився й технологічний ландшафт (стандарти DOI та ORCID, відкритого цитування, технології штучного інтелекту, графи наукових знань тощо). Сучасні хмарні інфраструктури та обчислювальні потужності робять дані більш доступними, а їх аналіз більш ефективним, якщо дані (та метадані) підготовлені належним чином. До традиційних вже наукометричних платформ (Web of Science та Scopus) додалась низка не менш потужних інструментів та проєктів — Dimensions, Lens, Scilit, OpenAlex, Crossref, Google Scholar, Semantic Scholar, OpenCitations, ScientoPy та ін. Метою статті є короткий огляд та порівняння деяких з цих платформ та інструментів та їх відповідального застосування для потреб оцінки науки та впливу наукових досліджень. Висновки дослідження полягають у відповідальному ставленні до наукометричних показників, використання їх лише як доповнення до експертної оцінки, та застосування різноманітних інструментів та сервісів, що дозволяють забезпечити надійність та багатоаспектність наукометричного аналізу та його використання для оцінки наукових досліджень та науковців та прогнозування дослідницьких стратегій. Використання відповідного досвіду, впевнені, сприятиме і подальшій розбудові Відкритого Українського Індексу Наукового Цитування (OUCI) та Національної електронної науково-інформаційної системи «URIS».
research impact; research assessment; research engagement; scientometrics; Citation analysis; Dimensions; Lens; Scilit; OpenAlex; Semantic Scholar; Statista; Opendatabot